Bancile incep sa-si asume o responsabilitate sociala pentru consumatori
Autor: Bancherul.ro
2024-04-15 18:02
• În România, intermedierea financiară este săracă (25% din PIB). Drumul e lung (media europeană este de 90% din PIB), indiferent dacă e pace sau război
• Indicatorii de prudențialitate ai industriei bancare sunt foarte buni, peste media europeană
• Industria bancară este sub presiune legislativă, politică și populistă de foarte mulți ani de zile
• Se produce un efect negativ pe termen lung: neîncrederea industriilor în actul politic sau în actul legislativ
• Suprataxarea băncilor crește costurile acestora și prețurile finale plătite de consumatori
• Mecanismul din spatele sistemului bancar: cei care economisesc îi susțin pe cei care, prin credit, vor să consume, să-și cumpere case și mașini
• Băncile încep să își asume o responsabilitate socială, cântăresc mai mult situațiile dificile prin care trec consumatorii
• Amenzile date de ANPC anul trecut au afectat încrederea dintre bănci și clienți, pentru că oamenilor i s-au creat așteptări nerealiste că ar putea plăti mai puțin
• Dacă băncile ar fi respectat ceea ce se solicita după controlul ANPC, n-am mai fi putut recupera creditele, iar clienții ar fi devenit rău-platnici
• Populismul este o dramă la nivel de societate pentru că oamenii sunt mințiți cu urmări dramatice în viitorul lor
• În cadrul CSALB facem nu doar educație financiară, ci și educație pentru rezolvarea optimă a disputelor, prin negociere
• Septimiu Stoica, apel către clasa politică: Lăsați țara, oamenii și entitățile economice să respire și să trăiască, pentru că ei își vor găsi împreună un modus vivendi
Emilia Olescu, redactor-șef Ziarul BURSA:
De câțiva ani traversăm o perioadă dificilă din punct de vedere macroeconomic și geopolitic. Avem de înfruntat inflație, dobânzi mărite, criză sanitară, criză energetică, fiscalitate și, din păcate, războaie. Ce face sistemul bancar, cel mai important stâlp al economiei, ca să susțină economia?
Florin Dănescu, președinte executiv Asociația Română a Băncilor:
Sistemul bancar, indiferent de crize, are o singură țintă: creșterea intermedierii financiare. Practic, în România, intermediarea financiară este săracă, doar 25% din produsul intent brut este reprezentat de ponderea creditelor populației și companiilor. În timp ce media europeană este de 90%. Și asta arată că avem drum lung și complicat de făcut, chiar dacă este pace sau război. Acest drum pornește de la nivelul de educație financiară. Avem moștenirea comunismului și lipsa acumulării de capital a societății românești în ansamblu.
Ca să ajungă la media economiilor europene, România are nevoie de finanțare.
Faptul că sistemul bancar stă bine se datorează stabilității. Indicatorii de prudențialitate ai industriei sunt foarte buni, iar aici stăm mai bine decât media europeană. Totuși pe o intermediere financiară mică.
- Care sunt îngrijorările sistemului bancar față de propunerile legislative și modificările fiscale care au avut loc în ultima perioadă?
Florin Dănescu: Cum credeți că se simte industria bancară cu o presiune legislativă, politică și populistă de foarte mulți ani de zile? Populismul este atunci când vrei să obții rating, avantaj electoral, din alegerea unei industrii drept țintă, hărțuind, arătând cu degetul și construind o percepție negativă la adresa acesteia.
În economie este foarte importantă încrederea reciprocă. Dar, când se întâmplă lucrurile acestea, se produce un efect negativ pe termen lung, care înseamnă neîncrederea industriilor în actul politic sau în actul legislativ. Iar dacă nu există încredere, nu ai cum să crești bunăstarea. Lecția de bază în economie se referă la faptul că orice presiune pui pe un furnizor de produse sau servicii, înseamnă costuri suplimentare, iar acestea înseamnă prețuri finale mai mari pentru consumatori.
- Pentru că noi, consumatorii suntem cei care plătim aceste costuri, cum se descurcă clienții băncilor?
Septimiu Stoica, conciliator CSALB, profesor, avocat:
Oamenii ar trebui în primul rând să înțeleagă mecanismul care stă în spatele sistemului bancar. Practic, prin împrumuturile bancare, o parte a populației o susține pe cealaltă. Cei care economisesc îi susțin pe cei care, prin credit, vor să consume, să se bucure de locuințe, de mașini, anticipat față de modul în care ar fi avut acces la ele dacă ar fi trebuit să aștepte și să acumuleze sumele respective de bani.
De aceea, este cumva neproductiv să te bucuri dacă prin legi sau alte măsuri administrative este amenințată starea de funcționare a băncii. Sistemul bancar, în același timp, este motorul economiei în sine. Nu numai prin contribuțiile sale prin taxe și impozite, ci prin însăși faptul că pot să circule în siguranță resursele financiare dintr-o țară: între producători, furnizori și cumpărători.
În plus, băncile încep să își asume o responsabilitate socială, cântăresc mai mult considerentele umane. În cadrul CSALB observăm că există înțelegere din partea multor bănci pentru situațiile dificile prin care trec consumatorii și chiar se ajunge la oferte generoase, care nu vin din vreo obligație legală, ci pur și simplu din considerente de tip uman.
- Apropo de creditare, cât de atenți trebuie să fim atunci când contractăm un credit? Anul trecut din partea băncilor venea mesajul că trebuie să fim precauți, dar nu pesimiști. Cum trebuie să fim anul acesta?
Florin Dănescu:
Educați! Dar este greu, pentru că educația este un proiect pe termen lung. Nouă ne-a lipsit capitalismul prin care să ne educăm reflexul economic al pieței libere. De multe ori în România există o așteptare, o grabă care împinge un consumator să-și ia un credit și să se gândească abia după aceea cum îl va plăti.
Cum trebuie să țină seama de dobâzi un client? În primul rând trebuie să gândească la cât de mare este expunerea. Și trebuie să înțeleagă că un credit înseamnă reducerea unor consumuri viitoare. Înseamnă că nu vei putea trăi la fel de bine ca înainte. Poate nu vei putea să faci aceleași vacanțe ca înainte.
- Anul trecut 11 bănci din sistem au fost sancționate de ANPC pentru graficul de rambursare a ratelor. Cum a afectat asta sistemul bancar?
Florin Dănescu:
Faptul că s-a întâmplat acest lucru nu a făcut decât să afecteze încrederea dintre bănci și clienți. Și s-a dovedit că o formulă matematică care se învață la școală rămâne aceeași, indiferent de așteptările politice ale cuiva. Și pentru că noi nu am putut schimba formulele matematice, nu am avut ce face decât să contestăm în istanță.
După cum știți, toate băncile au obținut un verdict pozitiv în aceste contestări. Problema este că oamenilor li s-au creat așteptări că ar putea să plătească mai puțin. Iar noi, ca natură umană, în momentul în care îți creează cineva o speranță că ai putea trăi mai bine și că altcineva ar fi vinovat dacă nu se întâmplă acest lucru, evident că și-au dorit ca băncile să greșească... să fi greșit. Și atunci s-a mai pus o barieră, o piedică în relația de îmbunătățire continuă în ultimii ani de încredere între bănci și societate, în ansamblu. S-a pus o piedică extrem de costisitoare într-o construcție de recuperare a încrederii în actul economic în România, în general.
Noi dacă am fi respectat atunci ceea ce se solicita după control, n-am mai fi putut recupera creditele. Pentru că formulele de plată, de rambursare a creditelor nu mai erau valabile. În concluzie ar fi trebuit să închidem, iar oamenii care rambursau creditele ar fi fost considerați rău-platnici. De aceea, dacă nu cunoști industria pe care o controlezi, poți ajunge la efecte extrem de dăunătoare.
- Cum apreciați taxarea sistemului bancar? Sunt pregătite băncile să treacă printr-un an electoral cu 4 rânduri de alegeri?
Florin Dănescu:
E greu să spui că poți fi pregătit pentru populism. Societatea în asamblu, la nivel mondial, nu e pregătită pentru populism. Nu este doar atunci când vreun politician vrea să fie simpatic. Populismul este o dramă la nivel de societate pentru că oamenii sunt mințiți cu urmări dramatice în viitorul lor.
Asupra băncilor, s-a creat încă o dată o percepție negativă și nedreaptă, venind după pandemie când băncile au fost singura industrie care a oferit un sprijin necondiționat consumatorilor. Lumea spunea atunci: Ce mare lucru fac băncile că amână plata ratelor? De fapt, băncile nu mai încasau ratele lunare cu care ar fi acordat alte credite. În concluzie, băncile au oprit producția un an de zile. A fost o altă industrie dispusă să facă acest efort pentru societatea românească?
În replică, anul trecut s-a aprobat o taxă mai mare pentru bănci. Iarăși au fost reacții de genul: Dacă sunt taxați suplimentari înseamnă că au prea mult profit. Putem înțelege că o taxă pe cifra de afaceri poate că este acceptabilă pe un termen determinat, nu permanent.
Condiția ar fi ca toate industriile să participe, inclusiv cele care sunt mai profitabile decât industria bancară, dar rezultatul a fost că numai băncile au această taxă de 2% pe cifra de afaceri, în condițiile în care băncile au cele mai multe active din România și implicit o cifră de afacere foarte mare.
Impactul acestei taxe poate însemna pentru unele bănci un impozit pe profit care nu mai este 16%, ci 40-50%. Puteți să îmi dați exemplul unei economii în care niște jucători economici să fie taxați cu jumătate din profitabilitate? Pe de altă parte sunt bănci care nu registrează profit, ceea ce înseamnă că au o taxă în plus, fără a obține profit. Este evident că în aceste cazuri taxa se va vedea și mai mult în cheltuieli și în prețul final, la consumatori.
De exemplu, industria bancară are printre cele mai mici randamente. Dacă raportăm profitul la active, bănciile fac cam 1,5% randament, iar media în cele 24 de industrii din România este 7,5%, adică de vreo 5 ori mai mare decât a băncilor.
În 2022 profitabilitatea raportată la capitalurile investite a fost 16,5%, în timp ce media era 24,4% la nivelul tuturor industriilor. De unde această percepție că băncile câștigă prea mult?
- Domnule Stoica, ați soluționat 400 de negocieri în cadrul CSALB. Care au fost cele mai grele cazuri pe care le-ați rezolvat?
Septimiu Stoica:
Cele mai grele sunt acelea unde există o distanță mare între pozițiile cu care consumatorii și băncile intră în negociere.
Dacă cuiva într-o negociere îi arăți resentimentul tău printr-o atitudine și printr-un verbiaj nu tocmai potrivit, efectul este că și cealaltă parte se crispează și este aproape compromisă înțelegerea.
De aceea, conciliatorii trebuie să vină în plus față de pregătirea juridică și financiar-bancară, cu abilități în tehnica negocierii. Aici vorbim deja de două feluri de educație. Este cea de natură financiar-bancară, dar mai este vorba și de educația în ceea ce privește modalitatea de rezolvare optimă a disputelor.
Din fericire, prin conciliere există posibilitatea ventilării opozițiilor, mai ales atunci când devine pregnantă diferența de putere dintre consumatori și bănci.
Soluțiile pe care le-am obținut au fost diverse. Am întâlnit oamenii îndatorați, care s-au confruntă cu probleme medicale, profesionale sau familiale. Printre rezultatele obținute au fost reșalonări, perioade de grație, mișorarea ratei bobânzilor, conversii, restiuiri de sume, credite în CHF și chiar procese venite din instanță și rezolvate amiabil în cadrul CSALB. Noi avem, spre deosebire de justiție, peste 95% dintre cazuri rezolvate cu împăcarea părților.
Am avut concilieri în care s-au găsit soluții substanțiale din punct de vedere bănesc. Au fost șterse datorii de zeci de mii de euro, dar ezit uneori să spun lucrurile acestea pentru că nu vreau să stârnesc așteptări exagerate, deoarece nu întotdeauna se poate ajunge la asemenea rezultate. Remarcabil este faptul că băncile care au făcut astfel de compromisuri, nu le-au făcut dintr-o obligație juridică, ci din înțelegerea umană a problemelor pe care le-au întâmpinat clienții lor.
Dorința mea pentru acest an în care există excese spre intervenționism din partea statului și populism din partea unor politicieni, îndrăznesc să spun, inconștienți, este ca societatea să îți regleze singură economia.
Lăsați țara, oamenii și entitățile economice să respire și să trăiască, pentru că ei își vor găsi împreună un modus vivendi. Sunt entități, precum CSALB prin care îi determinăm să nu se războiască, ci să se înțeleagă. Să trăim aici cât mai mulți, să ne întoarcem cei care au plecat și să facem o societate în care merită să trăiești!
Taguri: credite ipotecare credite de consum reclamatie banca banca Centrul de Solutionare Alternativa a Litigiilor in domeniul Bancar (CSALB) credite nevoi personale credite imobiliare
Comentarii
cosmingMda
ACUM nu e nevoie de asa ceva .. acum vreo 20 de ani era nevoie ... ACUM de fapt nu mai e asa multa nevoie de banci si firme de asigurari ... cam deloc daca stau sa ma gandesc bine.
Vasile Pop-Coman
nevoia de banci
De ce credeti ca acum nu mai avem nevoie de banci si firme de asigurari? Pentru ca acum avem bani?
Adauga un comentariu
Adauga un comentariu folosind contul de Facebook
Alte stiri din categoria: Interviu
Aplicatia YOU BRD are probleme de functionare
Aplicatia YOU BRD are probleme de functionare, dupa ultima actualizare de saptamana trecuta, conform reclamatiilor primite de la cititori. Acestia se plang ca nu mai pot deschide aplicatia si sunt nevoiti sa o reactiveze. Insa in momentul cand incearca detalii
Masura de prevenire a fraudelor online: aplicatia Raiffeisen detecteaza preluarea controlului telefonului de alta aplicatie
• Observăm creșterea fraudelor cibernetice în care oamenii care fac plăți sunt păcăliți și pierd mulți bani • Mă surprinde naivitatea celor care cred că pot câștiga bani mulți și detalii
Suntem intr-o perioada in care nu este clar pe ce venituri ne putem baza in viitor
Perioada de incertitudine din prezent a dus la stagnarea cererii pentru creditele ipotecare și la creșterea economisirii. Bancherii observă chiar o tendință de economisire reflectată în produsele de investiții pe termen lung, conform unui comunicat al CSALB, in care se detalii
Banca Transilvania a rezolvat toate litigiile cu clientii bancilor preluate
• În perioadele de criză pot apărea și foarte multe oportunități pe care trebuie să știi cum să le tratezi din punct de vedere financiar • Educația financiară ne poate feri de perioada prin care am trecut, timp de cinci ani, detalii
- Scaderea ratei la credit trebuie insotita de o regandire a modului de viata
- Bancile nu pot face nimic daca se divulga datele de logare sau PIN-ul
- Cei care nu-si pot plati creditele in CHF pot apela la CSALB
- Impacarea cu banca sau IFN-ul prin CSALB, o alternativa la falimentul personal si darea in plata
- Executarea silita a unui credit se poate face legal doar dupa ce banca sau IFN-ul a oferit solutii de restructurare
- Bancile si IFN-urile, obligate prin lege sa-si ajute clientii inainte sa-i execute silit
- Bancile incep sa-si asume o responsabilitate sociala pentru consumatori
- Intelegerea la care ajung partile in cadrul CSALB este exemplificarea teoriei mainii invizibile
- CSALB: nu e vorba de vina cuiva, ci de o impartire a responsabilitatii intre consumatori si banci
- Cresterea dobanzilor la credite nu i-a afectat prea tare pe romani, iar bancile au profitat
Profil de Bancher
-
Enzo Pellegrino, Director General
Intesa Sanpaolo Bank
Enzo Pellegrino a fost numit in octombrie 2013 la ... vezi profil
Criza COVID-19
- In majoritatea unitatilor BRD se poate intra fara certificat verde
- La BCR se poate intra fara certificat verde
- Firmele, obligate sa dea zile libere parintilor care stau cu copiii in timpul pandemiei de coronavirus
- CEC Bank: accesul in banca se face fara certificat verde
- Cum se amana ratele la creditele Garanti BBVA
Topuri Banci
- Topul bancilor dupa active si cota de piata in perioada 2022-2015
- Topul bancilor cu cele mai mici dobanzi la creditele de nevoi personale
- Topul bancilor la active in 2019
- Topul celor mai mari banci din Romania dupa valoarea activelor in 2018
- Topul bancilor dupa active in 2017
Asociatia Romana a Bancilor (ARB)
- Băncile din România nu au majorat comisioanele aferente operațiunilor în numerar
- Concurs de educatie financiara pentru elevi, cu premii in bani
- Creditele acordate de banci au crescut cu 14% in 2022
- Romanii stiu educatie financiara de nota 7
- Gradul de incluziune financiara in Romania a ajuns la aproape 70%
ROBOR
- ROBOR: ce este, cum se calculeaza, ce il influenteaza, explicat de Asociatia Pietelor Financiare
- ROBOR a scazut la 1,59%, dupa ce BNR a redus dobanda la 1,25%
- Dobanzile variabile la creditele noi in lei nu scad, pentru ca IRCC ramane aproape neschimbat, la 2,4%, desi ROBOR s-a micsorat cu un punct, la 2,2%
- IRCC, indicele de dobanda pentru creditele in lei ale persoanelor fizice, a scazut la 1,75%, dar nu va avea efecte imediate pe piata creditarii
- Istoricul ROBOR la 3 luni, in perioada 01.08.1995 - 31.12.2019
Taxa bancara
- Normele metodologice pentru aplicarea taxei bancare, publicate de Ministerul Finantelor
- Noul ROBOR se va aplica automat la creditele noi si prin refinantare la cele in derulare
- Taxa bancara ar putea fi redusa de la 1,2% la 0,4% la bancile mari si 0,2% la cele mici, insa bancherii avertizeaza ca indiferent de nivelul acesteia, intermedierea financiara va scadea iar dobanzile vor creste
- Raiffeisen anunta ca activitatea bancii a incetinit substantial din cauza taxei bancare; strategia va fi reevaluata, nu vor mai fi acordate credite cu dobanzi mici
- Tariceanu anunta un acord de principiu privind taxa bancara: ROBOR-ul ar putea fi inlocuit cu marja de dobanda a bancilor
Statistici BNR
- Deficitul contului curent, peste 9 miliarde euro pe primele cinci luni
- Deficitul contului curent, 6,6 miliarde euro după prima treime a anului
- Deficitul contului curent pe T1, aproape 4 miliarde euro
- Deficitul contului curent după primele două luni, mai mare cu 25%
- Deficitul contului curent, -0,39% din PIB după prima lună a anului
Legislatie
- Legea nr. 311/2015 privind schemele de garantare a depozitelor şi Fondul de garantare a depozitelor bancare
- Rambursarea anticipata a unui credit, conform OUG 50/2010
- OUG nr.21 din 1992 privind protectia consumatorului, actualizata
- Legea nr. 190 din 1999 privind creditul ipotecar pentru investiții imobiliare
- Reguli privind stabilirea ratelor de referinţă ROBID şi ROBOR
Lege plafonare dobanzi credite
- BNR propune Parlamentului plafonarea dobanzilor la creditele bancilor intre 1,5 si 4 ori peste DAE medie, in functie de tipul creditului; in cazul IFN-urilor, plafonarea dobanzilor nu se justifica
- Legile privind plafonarea dobanzilor la credite si a datoriilor preluate de firmele de recuperare se discuta in Parlament (actualizat)
- Legea privind plafonarea dobanzilor la credite nu a fost inclusa pe ordinea de zi a comisiilor din Camera Deputatilor
- Senatorul Zamfir, despre plafonarea dobanzilor la credite: numai bou-i consecvent!
- Parlamentul dezbate marti legile de plafonare a dobanzilor la credite si a datoriilor cesionate de banci firmelor de recuperare (actualizat)
Anunturi banci
- Cate reclamatii primeste Intesa Sanpaolo Bank si cum le gestioneaza
- Platile instant, posibile la 13 banci
- Aplicatia CEC app va functiona doar pe telefoane cu Android minim 8 sau iOS minim 12
- Bancile comunica automat cu ANAF situatia popririlor
- BRD bate recordul la credite de consum, in ciuda dobanzilor mari, si obtine un profit ridicat
Analize economice
- Datoria publică, 52,6% din PIB la finele lunii mai 2024
- România - cel mai mic cost al vieții dintre țările UE
- Inflația anuală a revenit la 5,42% după majorarea accizelor
- Minusul din comerțul exterior, peste 15 miliarde euro la mijlocul anului
- Comerțul cu amănuntul - avans de 7%, peste creșterea economică
Ministerul Finantelor
- Deficit bugetar de 3,6% din PIB după prima jumătate a anului
- Deficit bugetar de 3,4% din PIB după primele cinci luni ale anului
- Deficit bugetar îngrijorător după prima treime a anului
- Deficitul bugetar, -2,06% din PIB pe primul trimestru al anului
- Datoria publică, imediat sub pragul de 50% din PIB la începutul anului 2024
Biroul de Credit
- FUNDAMENTAREA LEGALITATII PRELUCRARII DATELOR PERSONALE IN SISTEMUL BIROULUI DE CREDIT
- BCR: prelucrarea datelor personale la Biroul de Credit
- Care banci si IFN-uri raporteaza clientii la Biroul de Credit
- Ce trebuie sa stim despre Biroul de Credit
- Care este procedura BCR de raportare a clientilor la Biroul de Credit
Procese
- ANPC pierde un proces cu Intesa si ARB privind modul de calcul al ratelor la credite
- Un client Credius obtine in justitie anularea creditului, din cauza dobanzii prea mari
- Hotararea judecatoriei prin care Aedificium, fosta Raiffeisen Banca pentru Locuinte, si statul sunt obligati sa achite unui client prima de stat
- Decizia Curtii de Apel Bucuresti in procesul dintre Raiffeisen Banca pentru Locuinte si Curtea de Conturi
- Vodafone, obligata de judecatori sa despagubeasca un abonat caruia a refuzat sa-i repare un telefon stricat sau sa-i dea banii inapoi (decizia instantei)
Stiri economice
- Deficit bugetar de peste 4% din PIB după primele 7 luni ale anului
- Pe ultimul loc la alocările bugetare pentru cercetare-dezvoltare. Sumă ridicolă pentru sănătate
- România, cel mai redus număr de ani de muncă dintre statele UE
- Românii au cel mai mare risc de sărăcie sau excluziune socială dintre cetățenii UE
- România, pe podium în UE la scăderea prețurilor în agricultură pe T1 2024
Statistici
- Cheltuielile cu pensiile - România, pe locul 19 în UE ca pondere în PIB
- Dobanda din Cehia a crescut cu 7 puncte intr-un singur an
- Care este valoarea salariului minim brut si net pe economie in 2024?
- Cat va fi salariul brut si net in Romania in 2024, 2025, 2026 si 2027, conform prognozei oficiale
- România, pe ultimul loc în UE la evoluția productivității muncii în agricultură
FNGCIMM
- Programul IMM Invest continua si in 2021
- Garantiile de stat pentru credite acordate de FNGCIMM au crescut cu 185% in 2020
- Programul IMM invest se prelungeste pana in 30 iunie 2021
- Firmele pot obtine credite bancare garantate si subventionate de stat, pe baza facturilor (factoring), prin programul IMM Factor
- Programul IMM Leasing va fi operational in perioada urmatoare, anunta FNGCIMM
Calculator de credite
- ROBOR la 3 luni a scazut cu aproape un punct, dupa masurile luate de BNR; cu cat se reduce rata la credite?
- In ce mall din sectorul 4 pot face o simulare pentru o refinantare?
Noutati BCE
- Acord intre BCE si BNR pentru supravegherea bancilor
- Banca Centrala Europeana (BCE) explica de ce a majorat dobanda la 2%
- BCE creste dobanda la 2%, dupa ce inflatia a ajuns la 10%
- Dobânda pe termen lung a continuat să scadă in septembrie 2022. Ecartul față de Polonia și Cehia, redus semnificativ
- Rata dobanzii pe termen lung pentru Romania, in crestere la 2,96%
Noutati EBA
- Bancile romanesti detin cele mai multe titluri de stat din Europa
- Guidelines on legislative and non-legislative moratoria on loan repayments applied in the light of the COVID-19 crisis
- The EBA reactivates its Guidelines on legislative and non-legislative moratoria
- EBA publishes 2018 EU-wide stress test results
- EBA launches 2018 EU-wide transparency exercise
Noutati FGDB
- Banii din banci sunt garantati, anunta FGDB
- Depozitele bancare garantate de FGDB au crescut cu 13 miliarde lei
- Depozitele bancare garantate de FGDB reprezinta doua treimi din totalul depozitelor din bancile romanesti
- Peste 80% din depozitele bancare sunt garantate
- Depozitele bancare nu intra in campania electorala
CSALB
- La CSALB poti castiga un litigiu cu banca pe care l-ai pierde in instanta
- Negocierile dintre banci si clienti la CSALB, in crestere cu 30%
- Sondaj: dobanda fixa la credite, considerata mai buna decat cea variabila, desi este mai mare
- CSALB: Romanii cu credite caută soluții pentru reducerea ratelor. Cum raspund bancile
- O firma care a facut un schimb valutar gresit s-a inteles cu banca, prin intermediul CSALB
First Bank
- Ce trebuie sa faca cei care au asigurare la credit emisa de Euroins
- First Bank este reprezentanta Eurobank in Romania: ce se intampla cu creditele Bancpost?
- Clientii First Bank pot face plati prin Google Pay
- First Bank anunta rezultatele financiare din prima jumatate a anului 2021
- First Bank are o noua aplicatie de mobile banking
Noutati FMI
- FMI: criza COVID-19 se transforma in criza economica si financiara in 2020, suntem pregatiti cu 1 trilion (o mie de miliarde) de dolari, pentru a ajuta tarile in dificultate; prioritatea sunt ajutoarele financiare pentru familiile si firmele vulnerabile
- FMI cere BNR sa intareasca politica monetara iar Guvernului sa modifice legea pensiilor
- FMI: majorarea salariilor din sectorul public si legea pensiilor ar trebui reevaluate
- IMF statement of the 2018 Article IV Mission to Romania
- Jaewoo Lee, new IMF mission chief for Romania and Bulgaria
Noutati BERD
- Creditele neperformante (npl) - statistici BERD
- BERD este ingrijorata de investigatia autoritatilor din Republica Moldova la Victoria Bank, subsidiara Bancii Transilvania
- BERD dezvaluie cat a platit pe actiunile Piraeus Bank
- ING Bank si BERD finanteaza parcul logistic CTPark Bucharest
- EBRD hails Moldova banking breakthrough
Noutati Federal Reserve
- Federal Reserve anunta noi masuri extinse pentru combaterea crizei COVID-19, care produce pagube "imense" in Statele Unite si in lume
- Federal Reserve urca dobanda la 2,25%
- Federal Reserve decided to maintain the target range for the federal funds rate at 1-1/2 to 1-3/4 percent
- Federal Reserve majoreaza dobanda de referinta pentru dolar la 1,5% - 1,75%
- Federal Reserve issues FOMC statement
Noutati BEI
- BEI a redus cu 31% sprijinul acordat Romaniei in 2018
- Romania implements SME Initiative: EUR 580 m for Romanian businesses
- European Investment Bank (EIB) is lending EUR 20 million to Agricover Credit IFN
Mobile banking
- Comisioanele BRD pentru MyBRD Mobile, MyBRD Net, My BRD SMS
- Termeni si conditii contractuale ale serviciului You BRD
- Recomandari de securitate ale BRD pentru utilizatorii de internet/mobile banking
- CEC Bank - Ghid utilizare token sub forma de card bancar
- Cinci banci permit platile cu telefonul mobil prin Google Pay
Noutati Comisia Europeana
- Avertismentul Comitetului European pentru risc sistemic (CERS) privind vulnerabilitățile din sistemul financiar al Uniunii
- Cele mai mici preturi din Europa sunt in Romania
- State aid: Commission refers Romania to Court for failure to recover illegal aid worth up to €92 million
- Comisia Europeana publica raportul privind progresele inregistrate de Romania in cadrul mecanismului de cooperare si de verificare (MCV)
- Infringements: Commission refers Greece, Ireland and Romania to the Court of Justice for not implementing anti-money laundering rules
Noutati BVB
- BET AeRO, primul indice pentru piata AeRO, la BVB
- Laptaria cu Caimac s-a listat pe piata AeRO a BVB
- Banca Transilvania plateste un dividend brut pe actiune de 0,17 lei din profitul pe 2018
- Obligatiunile Bancii Transilvania se tranzactioneaza la Bursa de Valori Bucuresti
- Obligatiunile Good Pople SA (FRU21) au debutat pe piata AeRO
Institutul National de Statistica
- Avansul PIB pe T1 2024, majorat la +0,5%
- Industria prelucrătoare a trecut pe plus în aprilie 2024
- Deficitul comercial, în creștere de la o lună la alta
- Prețurile industriale, aproape la fel ca în luna precedentă
- Comerțul cu amănuntul, în expansiune la început de an
Informatii utile asigurari
- Data de la care FGA face plati pentru asigurarile RCA Euroins: 17 mai 2023
- Asigurarea împotriva dezastrelor, valabilă și in caz de faliment
- Asiguratii nu au nevoie de documente de confirmare a cutremurului
- Cum functioneaza o asigurare de viata Metropolitan pentru un credit la Banca Transilvania?
- Care sunt documente necesare pentru dosarul de dauna la Cardif?
ING Bank
- La ING se vor putea face plati instant din decembrie 2022
- Cum evitam tentativele de frauda online?
- Clientii ING Bank trebuie sa-si actualizeze aplicatia Home Bank pana in 20 martie
- Obligatiunile Rockcastle, cel mai mare proprietar de centre comerciale din Europa Centrala si de Est, intermediata de ING Bank
- ING Bank transforma departamentul de responsabilitate sociala intr-unul de sustenabilitate
Ultimele Comentarii
-
Și dacă am deja proprire se mai poate ceva?
Am proprirea de la 1 ianuarie și e de 9 ori suma, se mai poate face ceva acuma că să promulgat ... detalii
-
Investiții pe platforma collvile
Am investit in acțiuni hidroelectrica și m-a redirecționat pe o platformă numita collvile ... detalii
-
Am 24000 USD blocati in coinbase si mi-au cerut sa depun 15% din suma ca sa-mi decline identitatea. Am platit 15% cu un operator coinbase la telefon ,dar nu am stiut ca ATM crypto are comision si mi-au blocat accesulla fonduri. Ce sa fac?
Am 24000 USD blocati in coinbase si mi-au cerut sa depun 15% din suma ca sa-mi deblochez portofelul ... detalii
-
Am 24000 USD blocati in coinbase si mi-au cerut sa depun 15% din suma ca sa-mi decline identitatea. Am platit 15% cu un operator coinbase la telefon ,dar nu am stiut ca ATM crypto are comision si mi-au blocat accesulla fonduri. Ce sa fac?
Am 24000 USD blocati in coinbase si mi-au cerut sa depun 15% din suma ca ... detalii
-
Felicitari!
Felicitari tuturor celor implicati in acest act de stabilire a normalitatii! Ar fi interesant un ... detalii